L'assemblea dels encantistes de Sant Antoni ha rebut amb «bona predisposició» la proposta de l'Institut de Mercats de Barcelona. De fet, ja parlen d'un preacord, del qual encara queden, però, «alguns serrells importants», diu el president dels encantistes, Xavier Viadé. I no és per menys. El que se'ls proposa suposa un canvi radical respecte de les condicions amb què treballen ara, sense aire condicionat a l'estiu i sense calefacció a l'hivern, sota la coberta de formigó i tendals que hi ha al voltant de l'estructura original del mercat. De moment, no expliquen si la nova ubicació els suposarà pagar més que ara. «Perquè el que més ens preocupa ara és la llarga travessia del desert», que és com Viadé anomena els llargs tres anys que aquests comerciants hauran d'estar fora del mercat mentre es fan les obres.
La macrooperació perquè Sant Antoni estreni mercat remodelat el 2011 començarà amb el trasllat dels tres eixos de comerç que hi operen: el fresc diari, els encants que obren dilluns, dimecres, divendres i dissabtes i el mercat de llibres dels diumenges. El mercat del producte fresc se situarà en una vela provisional situada a la ronda Sant Antoni, a tocar de l'actual mercat, però la resta dels comerciants encara estan negociant el seu emplaçament. I aquest aspecte, adverteix el portaveu dels comerciants, pesarà molt en les negociacions dels propers mesos entre encantistes i el consistori.
L'Institut Municipal de Mercats fa més de quatre anys que dóna voltes a la remodelació del mercat de Sant Antoni. El projecte, obra dels arquitectes Pere Joan Ravetllat i Carme Ribas, preveu habilitar 10.000 metres quadrats de superfície repartits entre el mercat, a peu de carrer, i tres pisos subterranis. El pis immediatament inferior, connectat amb el mercat del fresc a través de rampes, s'ha dividit en quatre grans locals d'uns 2.000 metres quadrats cadascun. L'Ajuntament ja ha rebut ofertes d'empreses del tèxtil, d'informàtica i de bricolatge per instal·lar-s'hi. Un d'aquests locals, però, estarà reservat per a un supermercat. Als dos nivells inferiors s'hi construirà un aparcament, amb capacitat per a 320 places, petits magatzems per als paradistes i una zona de càrrega i descàrrega. Si res ho impedeix, les obres començaran el 2009, explica el gerent de Mercats, Jordi Torradas. L'operació d'encabir tres pisos subterranis a sota obligarà a subjectar tota l'estructura del mercat sobre grans pilars per poder començar a extreure tot el terra de sota. L'estructura del mercat, catalogada com a bé d'interès local la protecció més alta que pot atorgar l'Ajuntament de Barcelona a un edifici es mantindrà exactament igual. Ravetllat i Ribas expliquen que la remodelació està pensada per despullar el mercat de tots els afegits exteriors perquè llueixi amb la mateixa esplendor que quan l'arquitecte municipal Antoni Rovira Trias el va idear, a final del segle XIX «en forma de negatiu d'una illa de l'Eixample». Es repararan les cobertes, molt malmeses, i es recuperaran les teules rogenques que es van col·locar originàriament i que ara només conserva la cúpula, ja que la coberta dels quatre braços va ser substituïda per uralita ja fa anys.
LES PLACES, OBERTES
Però un dels elements que sens dubte més impacte tindrà per a tot l'entorn és que el mercat obrirà els seus patis i els convertirà en places públiques. Situades entre els quatre braços en forma de creu, ara en aquestes places triangulars s'hi amunteguen magatzems sense ordre que abasteixen el mercat i alguna petita botiga i només s'obren al públic en comptades ocasions. La remodelació preveu que aquestes places s'incorporin a l'espai públic de manera contínua. Les places tindran cadascuna una porta d'accés a l'interior del mercat, situades sota els grans finestrals que ara només s'endevinen per sobre de les tanques que envolten el mercat. Aquestes portes s'afegiran als quatre accessos existents, als extrems de les naus.